OVERTITTEL "Slik vi ser det."
En serie artikler der vi tar for oss mennesker i Trondheim med lang fartstid innen et yrke. Hvordan har jobben og arbeidshverdagen forandret seg siden de startet, og på hvilken måte har Trondheim utviklet seg fra et yrkesperspektiv?

TITTEL - Elevene skal kunne bli den beste utgaven av seg selv.

INGRESS 650 barn har nettopp startet på et splitter nytt skoleåret på Strindheim. For Torstein Kubban (50), er det en herlig tid selv om han har vært med på det mange ganger før.

TEKST OG FOTO Jan-Are Hansen

- Jeg begynte som allmennlærer på Strindheim skole da jeg var ferdig med utdanningen i 1992. Siden har jeg vært her. Rart å tenke på at det har gått 25 år allerede, smiler han.
Sommerdvalen på Strindheim er definitivt over når Bydelsavisa Strinda prater med Kubban, bare få dager før elevene inntar klasserom og skolegård. De siste bitene i skolepuslespillet legges, logistikken må sitte.
- Mye stress for dere etter 8 uker deilig ferie?
Lærerveteranen ler godt. Han har fått spørsmålet før.
- Det er en seiglivet myte det der. Lærerne har fire uker ferie som de fleste andre, resten er avspasering. Vi har en uke felles planleggingsdager før elevene kommer.

Mindre regelstyrt
Har arbeidshverdagen hans forandret seg siden han stilte seg ved tavla for 25 år siden? Og hva med elevene? Fra lærerståstedet til Kubban har mye endret seg. 
- Hvis jeg skal trekke fram ett perspektiv så må det bli overgangen fra det individuelle til det kollektive. Før kunne læreren lukke døra til klasserommet og da var rommet hans eller hennes, og elever på samme trinn fikk forskjellig tilbud. Fikk du den læreren som var god på sang eller han som dro mye på tur, eller hun som var utrolig god til å fortelle? Nå samarbeider team av lærere om undervisningen på et klassetrinn, forklarer han.
- Et tankesett du er enig i?
- Ja, det vil jeg i all hovedsak si.  Vi har gått fra å være regelstyrt til å bli verdistyrt. Det er vel kommet en forståelse inn i skoleverket om at elevenes skolehverdag omfatter så mye, mye mer enn bare det som skjer i hvert enkelt klasserom. Det er ikke med det sagt at vi ikke har spillerom. Og akkurat det er avgjørende med tanke på å fange opp elever som sliter. Disse har vi blitt bedre til å ivareta i 2017. Men vi er ikke i mål, kanskje kommer vi aldri dit, mener han. 

Finnes ingen fasit
Skal vi dyrke fram de skoleflinke, bruke ressurser på uromakerne, eller jobbe for at alle sammen kommer seg gjennom pensum på en jevnt grei måte? Alle skoleideologiske spørsmål som ofte er gjenstand for debatt, og spesielt i valgår når taburettene skal fordeles. Etter 25 år i skoleverket er Kubban klar på at det ikke finnes klokkeklare svar.
- Men vi vet mer om hvordan læring skjer - hva som virker og hva som ikke virker. 
- Er det for lite disiplin i klasserommene i Trondheim i dag?
Kubban tar en kort tenkepause.
- Sagt på en annen måte - var det mer fokus på disiplin og orden før?
- Jeg tror ikke det går an å svare entydig ja eller nei på noen av de spørsmålene. Det er klart at en lærer skal ha orden på elevene sine. Utøve god klasseledelse. Hvis ikke blir du spist. Samtidig er det like viktig å spørre: hvorfor har det seg slik at noen elever ikke henger med og lager leven og bråk. Jeg opplever at vi på Strindheim har blitt bedre på å forstå og inkludere de elevene som utfordrer oss mest.

Mobbing i det skjulte
Kubban er samtidig klar på at alle elevene er ressurser - uansett om de sitter stille og hører på læreren, eller om de mye heller vil være ute og klatre i trær. 
- Fasitsvar finnes ikke. Vi setter ikke merkelapper lenger, forklarer han.
- Ingen blir sendt til "trollskolen"?
- Det har i hvert fall ikke skjedd så lenge jeg har vært på Strindheim, smiler han.
En annen problematikk som har endret karakter drastisk, er mobbing. Mens den for 20-25 år siden var langt mer fysisk og skjedde ansikt til ansikt, har ny teknologi og sosiale medier ført med seg nye utfordringer. 
- Mobbingen stopper ikke når skoledagen slutter. Den kan fortsette i det skjulte. Vi har dessverre hatt noen episoder her på Strindheim også, sier Kubban som opplever at de fleste elevene er gode til å ta vare på hverandre og tar ansvaret for det sosiale miljøet på skolen.
- Det er alltid elever på skolen vi har spesielle tiltak rundt, og ikke bare grunnet mobbing, legger han til.
Stortinget vedtok tidligere i år endringer om elevenes skolemiljø i opplæringsloven. Det stilles nå strengere krav til skolene enn før om å sette i gang tiltak raskt dersom den får kjennskap til at en elev ikke har det bra. Foresatte kan da kreve å få saken prøvd av Fylkesmannen som vil avgjøre om skolen handler riktig og tilstrekkelig. 
- Et sterkt og nødvendig grep, mener Kubban.

Kan miste gode lærere 
Han er imidlertid ikke like begeistret for endel av grepene som regjeringen og kunnskapsminister Torbjørn Rød Isaksen har gjort.
- Mattekarakter på minimum 4 for å komme inn på lærerstudiet for eksempel. Jeg tror vi mister mange gode lærere der.  Det er selvfølgelig greit med krav til god matematikkarakter for å studere matematikk som fag i lærerutdanningen, men hvorfor må man ha 4 i dette faget for å undervise i norsk eller historie?  Og trenger alle mastergrad for å undervise i grunnskolen? Faglig sterke lærere er selvsagt viktig, men det gjør samtidig inngangsporten trangere og mindre fleksibel for mange som brenner etter å undervise barn og unge, og som kunne gjort en utmerket jobb, tror Kubban.

Positive opplevelser
Han har heller ikke har mye godt å si om publiseringen av nasjonale prøver.
- Mye skal måles og dokumenteres i dag. Det har jeg forståelse for. Men at disse skal publiseres og brukes til å rangere skoler, har jeg ikke noe til overs for. Publisering av resultater tar fokus bort fra læringen. På Strindheim sier vi at vi er mer opptatt av framgang enn av gode resultater, sier han til Bydelsavisa Strinda. 
På spørsmål om hvilket undervisningsgrep han ville tatt dersom han kunne velge, er han klar.
- Jeg ville brukt to faglærere, for eksempel i mattetimene. De gangene vi får til å gjennomføre dette fungerer det meget godt. Det blir mye lettere å gi god tilpasset opplæring. Viktigheten av at elevene får en god og positiv opplevelse av dette faget så tidlig som mulig, kan bare ikke understrekes nok, mener han.

Honnør til kommunen
Det er drøyt 13 år siden nye Strindheim skole stod ferdig etter en sterkt tiltrengt totalrehabilitering av både bygningsmassen og utearealene. Kubban var med gjennom hele prosessen.
- Trondheim kommune har gjennomført fantastiske løft for grunnskolen i Trondheim. Og det er ikke en partipolitisk tommel opp for noe spesielt parti. Jeg har vært lærer under både rødt og blått bystyreflertall. Politikerne skal ha honnør for at de har dratt i samme retning. Jeg er heldig som får jobbe i et så fantastisk yrke, sier Kubban.
- Hvis du kunne skrudd tiden 25 år tilbake, ville du valgt det samme yrket igjen?
Læreren på den andre siden av bordet smiler bredt.
- Uten å blunke.

BILDETEKST Torstein Kubban (50), har jobbet som lærer på Strindheim skole i 25 år.