TITTEL - Vi etterlyser en nøytral evaluering av byutviklingen på Strinda.

INGRESS  Det sier leder for Strinda historielag, Jan Habberstad. Historielaget teller i dag godt over 600 medlemer og er et av de mest aktive i Trondheim og Trøndelag. 

TEKST OG FOTO Jan-Are Hansen

Byutvikling - begrepet vekker stort engasjement i Trondheim i dag. Vi spurte Habberstad i Strinda historielag og Bjørn Lien i Lademoen historielag om de hadde noen tanker rundt byutviklingen på den "rette" siden av elva ved inngangen av 2016.

Må få bidra 
- Mange klager på dårlige boløsninger i de mange boligområdene som har blitt etablert av private utbyggere de siste årene, sier Habberstad til Bydelsavisa Strinda. 
Han mener at en nøytral evaluering av gode og dårlige løsninger de siste 10 år bør iverksettes raskt. 
- Alle borettslag og sameier på Strinda må få bidra med sine erfaringer her. På sikt bør det ikke tillates at det selges nye boligkonsepter av meglere og utbyggere, uten at det er etablert et profesjonelt interimsstyre som skal ivareta drift av området de første 3 årene. Her må de folkevalgte og byutviklerne forbedre seg, sier han.

Bevare særpreg
Han mener grønne lunger er viktig å bevare. 
- På sikt må området øst for Voll gård utvikles til å bli en bydelspark. Vi ønsker også at det ikke  bygges høyere enn tre etasjer i et kilometer bredt belte rundt monumentalbygget Strinda kirke. Videre bør enhver reguleringsplan for nye boligområder få et nytt plankrav, der god utsikt til den historisk viktige Strindfjorden blir ivaretatt for flest mulig, fastholder Habberstad.

Fortsatt mye å gjøre 
- Strinda historielag gleder seg over befolkningsøkningen som skjer her i denne del av byen. Det medfører økt medlemstilgang for oss som historielag. Gjennom de 20 årene historielaget har eksistert, har vi systematisk samlet historisk stoff, forteller Habberstad. 
Mye av dette stoffet blir også lagt inn på nettstedet WikiStrinda. 
- Folk etterspør stadig oftere lokalhistorie. De siste par årene har vi økt vårt engasjement, særlig på Ladehalvøya og omegn, legger han til.
Strinda historielag har også vært med å opprette Strindamarka Vel som tar vare på stier og turdrag i Estenstadmarka. 
- Det er stor økning i antall besøk til denne delen av byen, som klart ligger innenfor den grønne streken. Her har byens etater fortsatt mye å gjøre når det gjelder allmenn adkomst til området, understreker Habberstad.

Viktig
Habberstad legger til at det er særlig viktig å planlegge møtelokaler, treffsteder og lokalkafeer i bydelene på Strinda.
- En trenger også å avsette disponible lokaler i hvert eneste boligkonsept. Etter hvert som bankene med milliardoverskudd svikter sine eldre kunder, må noen tilby mobile bank- og betalingstjenester for disse. Også på dette området må plankravene til boligutbygging skjerpes, avslutter han.

BILDETEKST Leder for Strinda historielag, Jan Habberstad, mener blant annet at området øst for Voll gård bør utvikles til å bli en bydelspark.

TITTEL Lademoen liv laga

INGRESS - På Lademoen har vi tatt kampen for å etablere Strandveiparken. Vi har også bidratt til at Lamoparken og Buranbanen har blitt så bra som de er. De er viktige pusterom både visuelt og bruksmessig. 

- Sånn sett har vi tatt vare på det som er realistisk i en sentrumsnær bydel. Trondheim kommune har gjort en god jobb i forhold til grønt, selv om mange allerede etterlyser haveparseller og bærbusker.
Det sier Bjørn Lien i Lademoen historielag til Bydelsavisa Strinda.
Byutviklingen på Nedre Elvehavn noen knappe steinkast unna, er han imidlertid mindre begeistret for.
- Det er bomiljø uten puls. Hadde det ikke vært for latte-generasjonen, hadde Nedre Elvehavn på kveldstid kun vært kjedelige blokkleiligheter samt en ubrukt bispebolig, mener Lien.

Miljøgate
Debatten rundt hva som skjer i Innherredsveien er noe som ikke uventet opptar ham.
- Vi har sikre skoleveier på Lademoen, og det er å håpe at det politiske flertallet skjønner at man ikke kan ha en firefelts Innherredsvei, sier Lien.
Han mener Innherredsveien altfor lenge vært en barrière mellom Møllenberg og Lademoen.
- All den tid Strindheimtunnelen har kapasitet til å ta unna vesentlig mer trafikk enn i dag, er det ingen grunn til å fravike planene om en miljøgate til beste for den østlige biten av sentrum, legger han til.

Smertegrense
Utbyggingen av Nyhavna er et annet sentralt punkt for Lademoen historielag.
- Det legges opp til større byggehøyde her enn på Lademoen, og seks etasjer bør være en smertegrense. Spesielt mot Strandveien og mot Lade allé. Det bør i tillegg etableres  grøntområder og aktivitetsparker for å sikre kvaliteten i bomiljøet, sier Lien.
Han mener det er uklokt å bygge så høyt som utbyggere ønsker fra Strandveien og opp Lade allé.
- Man burde heller se på muligheten for en mer helhetlig løsning for hele området mellom Stiklestadveien og Lade allé, og samtidig vurdere en fremtidig bybanetrasé der, understreker Lien.
- Med veksten byen har fått i øst, samt at mer trafikk skal skje med kollektivtransport, så må man tenke langsiktig hva gjelder infrastruktur. Muligens er bybane via Ladalen og tunnel under Nyhavna og sentrum opp til Elgeseter en idé? undrer Lien til slutt.